Annons:
Trafikverket får tung kritik: missar målen och räknar fel
En planering som inte styr mot uppsatta mål, missvisande prognoser, missledande nyttovärderingar och en alltför svag tilltro till mer effektiva transporter. Precis som för tre år sedan möts Trafikverkets inriktningsunderlag av en omfattande kritik i remissvaren från länsstyrelser och centrala myndigheter.
Inriktningsunderlaget överlämnas av Trafikverket till regeringen inför varje ny infrastrukturproposition, som i sin tur lägger grunden för den nationella planen som sträcker sig tolv år fram i tiden med investeringar på närmare 1 000 miljarder kronor. I april 2024 gick remisstiden ut för det senaste underlaget.
“Så länge planeringen av svensk infrastruktur utgår från historiska data i stället för uppsatta mål kommer klimat- och miljömålen aldrig att nås, och pengarna kommer aldrig att räcka till. Det har sedan länge saknats en planering som leder fram till de beslutade målen för klimat, miljö, säkerhet och folkhälsa, och som gör det så kostnadseffektivt som möjligt. Det är detta som kritiken från myndigheter och forskarvärld har påpekat i många år men hittills utan större gehör”, säger Fredrik Holm, miljökonsult och projektledare på IVL Svenska miljöinstitutet.
Svaren från länsstyrelserna, centrala myndigheter och forskningsinstitut innehåller omfattande kritik mot underlagets resonemang och antaganden. I en sammanställning som presenteras på 2030-sekretariatets hemsida finns kritiken sammanfattad i fem punkter:
- Inriktningsunderlaget styr inte mot de transportpolitiska målen
- Inriktningsunderlaget bidrar inte till klimatmålet
- Inriktningsunderlagets samhällsekonomiska modell ifrågasätts
- Basprognosen ifrågasätts
- Inriktningsunderlaget bortser från potentialen i ökad transporteffektivitet
Sammanställningen redogör för kritiken punkt för punkt: vari kritiken består, vilka som uttrycker den, och hur. Till exempel tar 18 av 21 länsstyrelser upp att klimatmålet för vägtrafiken inte nås och får medhåll av såväl Energimyndigheten som Tillväxtverket.
På samma sätt ifrågasätter en lång rad myndigheter de modeller som används för att beskriva vad som gör investeringar samhällsekonomiskt lönsamma.
“Vi ser en rad trender både i svenska kommuner och i andra länder där minskad biltrafik är synonymt med attraktivare städer eller rentutav fördelaktiga resealternativ. Klimatomställningen har folkets stöd, och med rätt investeringar kan Sverige minska utsläppen, och samtidigt stärka en modern infrastruktur som utgår från transportbehoven istället för bilen som primärt färdslag”, säger Maria Stenström, ansvarig för mobilitet och beteendefrågor på 2030-sekretariatet.
En motsvarande granskning gjordes år 2021, när det förra inriktningsunderlaget presenterades. Organisationen Klimatkommunerna skrev då att ”de många frågor och den frustration som Trafikverkets infrastrukturplanering ger upphov till, borde tas på allvar. Detta är inte första omgången som processen möts av skarp kritik.”.
Våren 2024 noterar IVL och 2030-sekretariatet att kritiken är – i princip – densamma nu som då.
Läs sammanfattningen här.
![infrastruktur-nationell-plan-fordonsslag](http://jarnvagar2.velumi.site/wp-content/uploads/2024/07/infrastruktur-nationell-plan-fordonsslag.webp)
FOTO: 2030-sekretariatet
ANNONS:
Senaste nyheterna:
Normal fart på Ådalsbanan inom en månad
De tillfälliga hastighetsnedsättningarna vid plankorsningarna på Ådalsbanan kan försvinna tidigare än beräknat. Trafikverket beslutar i veckan om en mer optimistisk tidsplan för implementering av ny mjukvara.
Åter tågfärja till Polen
Överföringen av järnvägsvagnar på färja mellan Sverige och Polen har återupptagits. Men än så länge handlar det om enstaka transporter.
Tågstopp på Ådalsbanan
Tågtrafiken på Ådalsbanan är stoppad sedan måndagseftermiddagen sedan en uppdatering av tågsäkerhetssystemet ERTMS medförde att vägskyddsanläggningarna slutade fungera.
Miljonbidrag till Halmstad för omlastningsplats
Halmstads kommun har beviljats ett bidrag på nästan 12,1 miljoner kronor för att bygga omlastningsplats i hamnen. Hamnen är en del av transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och bidrar till utvecklingen av det som kallas den skandinaviska Medelhavskorridoren.
Färre flyger, fler tar tågen
Flygresandet inom Sverige har minskat drastiskt under försommaren. Men alla före detta flygresenärer väljer inte tåget. MTRX har betydligt fler resenärer men Vy Tåg och Snälltåget har färre, främst beroende på strul med de nya säljsystemen.
SL häver avtal med Gülermak
Med omedelbar verkan häver SL avtalet med leverantören Gülermak avseende Tvärbanans Kistagren. Avtalet är en totalentreprenad för sträckan Bromma flygplats–Ursviks torg. Hävningen innebär att Gülermaks arbeten stoppas och att SL skyndsamt inleder arbetet med att teckna nya avtal.
MTRX släpper tågbiljetterna för julen
Från och med den 5 juli gick det att köpa julbiljetter till MTRX:s avgångar mellan Stockholm och Göteborg. MTRX köptes under våren av det finländska järnvägsbolaget VR och kommer att byta namn till VR efter sommaren.
Låt inte sommarlovet spåra ur
Så här i inledningen av sommarlovet ser Trafikverket tecken på att fler barn och ungdomar söker sig till våra spårområden – vilket är både livsfarligt, olagligt och kostsamt. Prata gärna med dina barn om riskerna ifall du bor i närheten av en järnväg.
Snälltåget öppnar bokningen för vintern 2024-2025
Nu öppnar Snälltåget bokningen för resor under vintern 2024/25 till Åre och övriga vinterdestinationer i Jämtland Härjedalen. Första tåget avgår 20 december och säsongen avslutas 27 april.
Infranord vinner kontrakt för drift och underhåll av Inlandsbanan
Infranords uppdrag löper över fem år med start 1 maj 2025, då nuvarande avtal för Inlandsbanan löper ut. Avtalet omfattar även option om förlängning med två år. Anbudssumman uppgår till 577 MSEK, exklusive optionsår samt optionsarbeten.